ПРОГРАМ ЗА ЗАШТИТУ ДЕЦЕ И УЧЕНИКА 
(запосленог, родитељa или другог законског заступника) 
ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ, НАСИЉА, ЗЛОСТАВЉАЊА И ЗАНЕМАРИВАЊА У ШКОЛИ

Бачко Градиште, 2020.

Садржај

ПРОГРАМ ЗАШТИТЕ УЧЕНИКА ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ, НАСИЉА, ЗЛОСТАВЉАЊА И ЗАНЕМАРИВАЊА У ШКОЛИ
Тим за заштиту ученика од дискриминације и насиља
ЗНАЧЕЊЕ ПОЈМA ДИСКРИМИНАЦИЈЕ
УЗРОЦИ ДИСКРИМАНАЦИЈЕ - ПРЕДРАСУДЕ И СТЕРЕОТИПИ
КАКО СЕ ЗАШТИТИ ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ?
Како се понашати у школи (али и ван школе!)?
Реаговања у случајевима дискриминације
ЗНАЧЕЊЕ ПОЈМОВА НАСИЉЕ ЗЛОСТАВЉАЊЕ И ЗАНЕМАРИВАЊЕ И ПОДЕЛА НАЈЧЕШЋИХ ОБЛИКА НАСИЉА
ПОДЕЛА НАЈЧЕШЋИХ ОБЛИКА НАСИЉА
ПРВИ НИВО
ДРУГИ НИВО
ТРЕЋИ НИВО
ОСНОВНИ ПРИНЦИПИ И ЦИЉЕВИ ПРОГРАМА ЗАШТИТЕ УЧЕНИКА
Процедуре у ситуацијама насиља
ПРОЦЕДУРА У ИНТЕРВЕНЦИЈИ
ПРОЦЕНА БЕЗБЕДНОСТИ У ШКОЛИ
СПОЉАШЊА И УНУТРАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА
СПОЉАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА
УНУТРАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА
ПРАЋЕЊЕ, АНАЛИЗА, ЕВАЛУАЦИЈА И ИЗВЕШТАВАЊЕ
ЕВИДЕНЦИЈА И НАЧИНИ ПРАЋЕЊА СЛУЧАЈЕВА НАСИЉА
Извештавање
ПРОЦЕЊИВАЊЕ ЕФЕКАТА ПРЕВЕНЦИЈЕ/ИНТЕРВЕНЦИЈЕ
АКЦИОНИ ПЛАН ПРЕВЕНТИВНИХ АКТИВНОСТИ ЗА СПРЕЧАВАЊЕ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ И НАСИЉА ЗА ШКОЛСКУ 2018/19.ГОДИНУ
АКЦИОНИ ПЛАН ИНТЕРВЕНТНИХ АКТИВНОСТИ ЗА СПРЕЧАВАЊЕ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ И НАСИЉА ЗА ШКОЛСКУ 2018/19.ГОДИНУ

На основу међународног документа Конвенције о правима детета и документима које је усвојила Влада Републике Србије (Национални план акције за децу и Општи протокол за заштиту деце од злостављања и занемаривања), Посебног протокола за заштиту деце и ученика од насиља, злостављања и занемаривања у образовно-васпитним установама, Правилника о ближим критеријумима за препознавање облика дискриминације од стране запосленог, детета, ученика или трећег лица у установи образовања и васпитања, Правилника о поступању установе у случају сумње или утврђеног дискриминаторног понашања и вређања угледа, части или достојанства личности, Правилника о обављању друштвено-корисног, односно хуманитарног рада, Приручника за примену посебног протокола за заштиту деце и ученика, члана 79. Закона о основама система образовања и васпитања («Сл. гласник РС» бр.: 88/2017, 27/2018 - др. зaкoн, 10/2019, 27/2018 - др. зaкoн и 6/2020) Основна школа „Светозар Марковић“, Бачко Градиште на седници Тима за заштиту ученика од насиља одржаној дана 30.08.2020. год. доноси:

ПРОГРАМ ЗАШТИТЕ УЧЕНИКА
(запосленог, родитељa или другог законског заступника) 
ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ, НАСИЉА, ЗЛОСТАВЉАЊА И ЗАНЕМАРИВАЊА У ШКОЛИ

којим прецизира улоге и одговорности  свих субјеката укључених у живот и рад Школе

У Бачком Градишту, август 2020. године

Директор Школе: Гордана Стојшић
На основу Посебног протокола за заштиту деце и ученика од насиља злостављања и занемаривања у образовно-васпитним установана, као и Закона о основама система образовања и васпитања, Школа је формирала:

Тим за заштиту ученика од дискриминације и насиља

Координатор тима:
Тимеа Имброњев Хајду, наставник
Чланови тима за заштиту од насиља:
Гордана Стојшић, директор школе
Милана Новаковић, секретар
Тамара Деспотовић, педагог
Срђан Митровић, наставник
Рајко Ђурић, наставник
Смиља Петров, учитељица
Нађ Дора, учитељица
Хенриета Сеги, наставник

Овај Тим је израдио Програм за заштиту деце и ученика, (запосленог, родитељa или другог законског заступника) од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања у Школи који је саставни део Годишњег плана рада Школе.

План рада Тима је посебан документ којим се планира рад Тима на остварењу заштите ученика од дискриминације и насиља.

Програмом заштите ученика су дефинисане превентивне активности, као и кораци и процедуре у поступању у заштити ученика од дискриминације и насиља. Такође је дефинисано шта се сматра дискриминацијом и насиљем, као и које све врсте и облике обухвата.

ЗНАЧЕЊЕ ПОЈМA ДИСКРИМИНАЦИЈЕ
Дискриминација је свако неоправдано прављење разлике или неједнако поступање, односно пропуштање (искључивање, ограничавање или давање првенства), у односу на лица или групе као и на чланове њихових породица, или њима блиска лица, на отворен или прикривен начин, а које се заснива на:
РАСИ, БОЈИ КОЖЕ, ПРЕЦИМА, ДРЖАВЉАНСТВУ, НАЦИОНАЛНОЈ ПРИПАДНОСТИ ИЛИ ЕТНИЧКОМ ПОРЕКЛУ, ЈЕЗИКУ, ВЕРСКИМ ИЛИ ПОЛИТИЧКИМ УБЕЂЕЊИМА, ПОЛУ, РОДНОМ ИДЕНТИТЕТУ, СЕКСУАЛНОЈ ОРИЈЕНТАЦИЈИ, ИМОВНОМ СТАЊУ, РОЂЕЊУ, ГЕНЕТСКИМ ОСОБЕНОСТИМА, ЗДРАВСТВЕНОМ СТАЊУ, ИНВАЛИДИТЕТУ, БРАЧНОМ И ПОРОДИЧНОМ СТАТУСУ, ОСУЂИВАНОСТИ, СТАРОСНОМ ДОБУ, ИЗГЛЕДУ, ЧЛАНСТВУ У ПОЛИТИЧКИМ, СИНДИКАЛНИМ И ДРУГИМ ОРГАНИЗАЦИЈАМА И ДРУГИМ СТВАРНИМ, ОДНОСНО ПРЕТПОСТАВЉЕНИМ ЛИЧНИМ СВОЈСТВИМА..

УЗРОЦИ ДИСКРИМАНАЦИЈЕ - ПРЕДРАСУДЕ И СТЕРЕОТИПИ

Предрасуде и стереотипи играју велику улогу при стварању одбојности или неприхватања индивидуе или припадника неке групе, и врло често представљају узрок дискриминације као појаве.

ПРЕДРАСУДА представља претходни суд, став који је донет унапред, пре него што смо истражили све околности и чињенице. Информације које имамо или мислимо да имамо, у основи су погрешне и преносе се као карактеристика припадника читаве заједнице. Предрасуде је тешко променити, а укључују и јак емотивни однос. Родитељи Роми нпр. ретко долазе у школу на родитељске састанке. Неки људи одмах закључују да су незаинтересовани, да им није стало до детета, а не узимају у обзир ниједан фактор који може да буде узрок таквог понашања (неписмени су, имају страх од одбацивања, недостаје им новац за школовање итд.). Размишљајући на овај начин, очувана је предрасуда о Ромима као људима који нису заинтересовани за образовање и имају свој карактеристичан начин живота.
СТЕРЕОТИПИ представљају уопштена, упрошћена уверења о личним карактеристикама неке групе људи. Обично су то преувеличана, унапред формирана уверења о особинама неке категорије људи и накнадно закључујемо да ли су она истинита или не (нпр. Немци су јако педантни, Италијани су весељаци, Црногорци су лењи итд.).

ЧЕСТО ЈЕ ДИСКРИМИНАЦИЈА У ШКОЛАМА УЗРОК НАСИЉА:
•	како се већина лако окупи да малтретира некога ко је сам и слабији
•	говор мржње
•	жртва сам зато што указујем на дискриминацију
•	понашање на интернету – дискриминација из фотеље

КАКО СЕ ЗАШТИТИ ОД ДИСКРИМИНАЦИЈЕ?

Бити ученик не значи и бити ослобођен одговорности према другим ученицима, запосленима у школама и према школи као установи у којој и други ученици проводе своје време, образују се и друже са својим вршњацима. Уласком у школу морамо да прихватимо једну идеју која ће нас водити кроз све ситуације које могу настати, а то је једнакост. Људи су једнаки! 
Како бисмо заједно допринели спречавању дискриминације, свако од нас треба да буде свестан своје одговорности и не треба да поступа на начин којим би свог вршњака, наставника, другог запосленог, родитеља или било коју особу, разликовао на основу личних својстава. 
УЧЕНИЦИ НЕ ТРЕБА ДА ДИСКРИМИНИШУ ЈЕДНИ ДРУГЕ ИЛИ ИЗОПШТАВАЈУ ИЗ ДРУШТВА УЧЕНИКЕ КОЈИ СЕ ЖАЛЕ НА СЛУЧАЈЕВЕ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ, ВЕЋ ТРЕБА ДА ПРУЖЕ ПОДРШКУ ДРУГИМ УЧЕНИЦИМА КОЈИ СУ ДИСКРИМИНИСАНИ КАО И ДА ПОШТУЈУ И УВАЖАВАЈУ ЛИЧНОСТ СВОЈИХ ВРШЊАКА. СВАКО ОД НАС МОЖЕ БИТИ ЖРТВА ДИСКРИМИНАЦИЈЕ. 
Оваквим поступањем градимо заједно школу без дискриминације. Школа у којој не постоје издвајања и разлике приликом уживања људских права представља хармоничну заједницу у којој свако може да ужива своја права.

Како се понашати у школи (али и ван школе!)? 

Полазећи од поступака које контролишемо, можемо допринети бољој атмосфери у својој школи:
а) друге ословљавамо њиховим именима, не треба називати друге погрдним именима или надимцима и допуштати да вам мишљење креирају предрасуде које вређају и не поштују другу особу;
б) постигнућа других похваљујемо, не треба излагати подсмеху постигнућа друга, вршњака, ученика и школе;
ц) постојање различитости примећујемо, али их не треба излагати подсмеху, код: физичког изгледа, социјалног порекла, рода, пола, сексуална оријентације итд.;
д) другима увек помажемо, не треба ни на који начин понижавати друге;
Да би се успешно изборили против оваквих ствари, битно је да свако разуме своју одговорност. Сви су обавезни да се уздрже од понашања које се сматра дискриминацијом и да заштите друге од дискриминације. Уколико приметимо овакво понашање, одмах се треба побунити и покушајти да га спречимо.

Реаговања у случајевима дискриминације

Свако ко учествује у образовном процесу, ученик, наставник, директор и остало особље запослено у школи, треба да реагује унутар школе и заштити од дискриминације. Обавеза школске управе је да елиминише све облике дискриминације у образовно-васпитним установама, промовише једнаке шансе за све, успостави процедуру за заштиту деце од дискриминације и благовремено решава случајеве дискриминације у складу са важећим законима. 
•	У случајевима дискриминације ученици треба да РАЗГОВАРАЈУ са својим РАЗРЕДНИМ СТАРЕШИНОМ или било којим наставником или психологом. Наставник може разговором да укаже другима да су негативне реакције на лична својства само погрешно засноване предрасуде. Својим посредничким поступањем и улогом медијатора, наставник ће настојати да укаже на грешке у таквим поступцима и нађе прихватљиво решење. Осим тога, проблем може да изнесе на ОДЕЉЕНСКИМ ЧАСОВИМА И НАСТАВНИЧКИМ ВЕЋИМА и тако заговара његово решавање. Наставник је ту да пружи подршку, разговара са родитељима ученика који је дискриминисан, са децом која врше дискриминацију као и са свим другим родитељима и наставницима. Иако у овом случају не постоји нека конкретна санкција, претпоставка је да ће реаговање наставног особља и морална осуда околине утицати на прекидање оваквог понашања у будућности. Наставник је дужан да се укључи у решавање овог проблема јер је то део његовог посла, законом предвиђена. Уколико не жели да се ангажује, може да одговара када буде пријављен директору школе.
•	УЛОГА ЂАЧКОГ ПАРЛАМЕНТА И ВРШЊАЧКОГ ТИМА - у оваквим случајевима може бити велика. На нивоу ђачког парламента, као и вршњачког тима, ученици могу да покрену дебате и иницијативе за спречавање дискриминације, не само међу ученицима већ и међу свим учесницима у образовању. Учешће председника ђачког парламента и вршњачког тима (иако без права гласа на седницима) прилика је да изнесе проблеме у вези са случајевима забране дискриминације и изложи случајеве које сматра проблематичним.
•	Уколико се ипак утврди да се проблем не може решити разговорима и инцијативама, постоји могућност за покретање тзв. ВАСПИТНО – ДИСЦИПЛИНСКОГ ПОСТУПКА који може да доведе до санкционисања оног против кога се води. Овај поступак покреће директор школе правним актом који се назива решење, а НАЈСТРОЖА КАЗНА у случајевима повреде забране дискриминације је ИСКЉУЧИВАЊЕ ИЗ ШКОЛЕ. Када дође до покретања овог поступка, школа мора да обавести и родитеље и укључи их у читав поступак који се завршава доношењем решења од стране директора.
•	Уколико одлука директора не испуни очекивања и не донесе одговарајућу санкцију, постоји право на жалбу. Жалбу треба доставити школском одбору у року од 8 дана, а њихову одлуку тј. решење треба очекивати у року од 15 дана. Уколико се сматра да мера која је изречена решењем не решава проблем, или ако се деси да се не донесе та мера, увек постоји могућност тражења заштите пред судом.
•	Када дискриминацију врши неко друго лице (нпр. професор, школска управа или неко из образовног система) питање поступка заштите може да се покрене најпре код директора школе. УКОЛИКО ШКОЛА ПРОПУСТИ ПРИЛИКУ ДА ЗАШТИТИ, постоје механизми спољне контроле који могу пружити подршку и помоћи да се реши проблем: ПРОСВЕТНИ ИНСПЕКТОРИ, САВЕТНИЦИ, НЕЗАВИСНЕ ИНСТИТУЦИЈЕ И ОРГАНИЗАЦИЈЕ ЦИВИЛНОГ ДРУШТВА, ТЈ. НЕВЛАДИНЕ ОРГАНИЗАЦИЈЕ.

ЗНАЧЕЊЕ ПОЈМОВА НАСИЉЕ ЗЛОСТАВЉАЊЕ И ЗАНЕМАРИВАЊЕ И ПОДЕЛА НАЈЧЕШЋИХ ОБЛИКА НАСИЉА

Свако насиље над ученицима се може спречити у атмосфери која:

•	развија и негује културу понашања 

•	не толерише насиље и не ћути о њему 
•	развија одговорност свих 
•	обавезује на поступање све који имају сазнање о насиљу 

Програмом заштите ученика су дефинисане превентивне активности, као и кораци и процедуре у поступању у заштити ученика од насиља. Такође је дефинисано шта се сматра насиљем, као и које све врсте и облике обухвата

Насиље и злостављање се дефинише као сваки облик једанпут учињеног или поновљеног вербалног или невербалног понашања које има за последицу стварно или потенцијално угрожавања здравља, развоја и достојанства личнoсти дeтeтa, учeникa и oдрaслoг.

Форме у којима се јавља насиље су следеће:

Физичко насиље се односи на понашање које доводи до стварног или потенцијалног телесног повређивања детета/ученика. Примери физичког насиља су: ударање, шутирање, гурање, шамарање, чупање, дављење, бацање, гађање, напад оружјем, тровање, паљење, посипање врућом водом, ускраћивање хране, сна и сл.

Емоционално/психолошко насиље односи се на оно понашање које доводи до тренутног или трајног угрожавања психичког и емоционалног здравља и достојанства ученика. Односи се и на ситуације у којима се пропушта обезбеђивање прикладне и подржавајуће средине за здрав емоционални и социјални развој у складу са потенцијалима ученика. Емоционално насиље и злостављање обухвата поступке којима се врши омаловажавање, етикетирање, игнорисање, вређање, уцењивање, називање погрдним именима, оговарање, подсмевање, исмејавање, неприхватање, изнуђивање, манипулисање, претња, застрашивање, ограничавање кретања ученика, као и други облици непријатељског понашања Искључивање из групе и дискриминација представљају социјално насиље. Односи се на следеће облике понашања: одвајање ученика од других на основу различитости, довођење у позицију неравноправности и неједнакости, изолацију, недружење, игнорисање и неприхватање по било ком основу.

Сексуално насиље и злоупотреба деце/ученика подразумева њихово укључивање у ексуалну активност коју она не схватају у потпуности, за коју нису развојно дорасла (не прихватају је, нису у стању да се са њом сагласе) и која има за циљ да задовољи потребе друге особе.

Сексуалним насиљем сматра се: сексуално узнемиравање - ласцивно коментарисање, етикетирање, ширење прича; додиривање, упућивање порука, фотографисање, телефонски позиви и сл.; навођење или приморавање детета/ученика на учешће у сексуалним активностима, било да се ради о контактним (сексуални однос, сексуално додиривање и сл.) или неконтактним активностима (излагање погледу, егзибиционизам и сл.); коришћење децe/ученика за проституцију, порнографију и друге облике сексуалне експлоатације.

Развој савремених комуникационих технологија доводи до појаве насиља коришћењем информационих технологија (дигитално насиље): поруке послате електронском поштом,

СМС-ом, ММС-ом, путем веб-сајта, четовањем, укључивањем у форуме и сл.

Злоупотреба деце/ученика представља све што појединци и институције чине или не чине, а што директно утиче или индиректно шкоди деци/ученицима или им смањује могућност за безбедан и
здрав развој и доводи их у немоћан, неравноправан и зависан положај у односу на појединце и установу.

Као и свaкo пoнaшaњe зaпoслeнoг прeмa дeтeту, учeнику и oдрaслoм; дeтeтa, учeникa и oдрaслoг прeмa зaпoслeнoм; рoдитeљa, oднoснo другoг зaкoнскoг зaступникa или трeћeг лицa прeмa зaпoслeнoм; зaпoслeнoг прeмa рoдитeљу, oднoснo другoм зaкoнскoм зaступнику; дeтeтa, учeникa и oдрaслoг прeмa другoм дeтeту, учeнику или oдрaслoм, кojим сe врeђa углeд,чaст или дoстojaнствo.

Занемаривање и немарно поступање представљају случајеве пропуштања установе или појединца да обезбеде услове за правилан развој детета/ученика у свим областима, што, у противном, може нарушити његово здравље, физички, ментални, духовни, морални и друштвени развој. Занемаривање представља и пропуст родитеља, усвојиоца или стараоца, да обезбеди услове за развој по питању: здравља, образовања, емоционалног развоја, исхране, смештаја и безбедних животних услова у оквиру разумно расположивих средстава породице или пружаоца неге, што изазива, или може, са великом вероватноћом, нарушити здравље детета или физички, ментални, духовни, морални и његов социјални развој. Ово обухвата и пропусте у обављању правилног надзора и заштите детета од повређивања у оноликој мери у којој је то изводљиво.

Експлоатација деце/ученика односи се на њихов рад у корист других особа и/или установе. Она обухвата и киднаповање и продају деце у сврху радне или сексуалне експлоатације. Ове активности имају за последицу нарушавање физичког или менталног здравља, образовања, као и моралног, социјалног и емоционалног развоја детета/ученика.

ПОДЕЛА НАЈЧЕШЋИХ ОБЛИКА НАСИЉА

У табели су приказани нивои реаговања и различити облици насиља. У зависности од интензитета, учесталости и последица које насиље оставља, поједини облици се понављају на више различитих нивоа.

ПРВИ НИВО

Ове облике насиља решава самостално васпитач/наставник /одељењски старешина у оквиру саветодавно-васпитног рада са децом – појединцима, групама и одељењем.

Може користити и подршку вршњачког тима и вршњачких едукатора.

Насиље / злоупотреба
	Физичко	Емоционално/психичк	Социјално	Сексуално насиље и	Насиље	
	насиље	о насиље	насиље	злоупотреба	злоупотребом	
						информационих	
						технологија	
	ударање	исмејавање,	добацивање,	добацивање, псовање	узнемиравајуће	
	чврга,	омаловажавање,	подсмевање,	 ласцивни коментари,	„зивкање“,	
	гурање,	оговарање,	игнорисање,	ширење прича,	слање	
	штипање,	вређање,	искључивање из	етикетирање,	узнемиравајућих	
	гребање,	ругање,	групе или	сексуално	порука	
	гађање,	називање	фаворизовање на	додиривање,	СМС-ом,	
	чупање,	погрдним	основу	гестикулација..	ММС-ом,	
	уједање,	именима,	социјалног		путем веб-	
	саплитање,	псовање,	статуса,		сајта...	
	шутирање,	етикетирање,	националности,			
	прљање,	имитирање,	верске			
	уништавање	„прозивање“...	припадности,			
	ствари...			насилно			
				дисциплиновање			
				ширење			
				гласина...			
							
	ДРУГИ НИВО					
У решавању ових облика насиља, васпитач/наставник /одељењски старешина укључује Тим, то јест унутрашњу заштитну мрежу. У табели су приказани нивои реаговања и различити облици насиља. У зависности од интензитета, учесталости и последица које насиље оставља, поједини облици се понављају на више различитих нивоа.

Физичко	Емоционално/психичко	Социјално	Сексуално	Насиље	
насиље	насиље	насиље	насиље и	злоупотребом	
			злоупотреба	информационих	
				технологија	
шамарање,	уцењивање,	сплеткарење,	сексуално	огласи, клипови,	
ударање,	претње,	игнорисање,	додиривање,	блогови,злоупотреба	
гажење,	неправедно	неукључивање,	показивање	форума и четовања,	
цепање одела,	кажњавање,	неприхватање	порнографског	снимање камером	
„шутке“,	забрана	манипулисање,	материјала,	појединаца против	
затварање,	комуницирања,	експлоатација,	показивање	њихове воље,	
пљување,	искључивање,	национализам,	интимних	снимање камером	
отимање и	одбацивање,	искоришћавање...	делова тела,	насилних сцена,	
уништавање	манипулисање...		свлачење...	дистрибуирање	
имовине,				снимака и слика..	
измицање					
столице,					
чупање за					
уши и косу...					

ТРЕЋИ НИВО
Ако ученици чине или трпе неки од следећих облика насиља обавезно је укључивање других институција, односно активирање спољашње заштитне мреже.

Физичко	Емоционално/психичко	Социјално	Сексуално	Насиље	
насиље	насиље	насиље	насиље и	злоупотребом	
			злоупотреба	информационих	
				технологија	
туча,	застрашивање	претње,	завођење од	снимање	
дављење,	уцењивање,	изолација,	стране	насилних	
бацање,	рекетирање,	одбацивање,	одраслих,	сцена,	
проузроковање	ограничавање	терор групе над	подвођење,	дистрибуирање	
опекотина,	кретања,	појединцем/	злоупотреба	снимака и	
ускраћивање	навођење на	групом,	положаја,	слика,	
хране и сна,	коришћење	дискриминација,	навођење,	дечија	
излагање	психоактивних	организовање	изнуђивање	порнографија...	
ниским	супстанци,	затворених	и принуда на		
температурама,	укључивање	група (кланова),	сексуални чин,		
напад	у секте,	национализам,	силовање,		
оружјем...	занемаривање...	расизам...	инцест...		

ОСНОВНИ ПРИНЦИПИ И ЦИЉЕВИ ПРОГРАМА ЗАШТИТЕ УЧЕНИКА

Принципи на којима се заснива овај Програм и поступање на основу њега, односе се на:

-	право на живот, опстанак и развој 

-	најбољи интерес детета, уз обезбеђивање поверљивости података 
-	спречавање дискриминације, што значи обухватање свих ученика овим Програмом 

-	активно учешће ученика, које се обезбеђује правовременим информисањем и давањем могућности да искажу своје мишљење 

Програм заштите ученика од насиља има као општи циљ унапређивање квалитета живота ученика у школи применом мера превенције, ради стварања безбедне средине, и мера интервенције у ситуацијама када се јавља насиље, злостављање и занемаривање ученика.

Специфични циљеви Програма у превенцији су следећи:

•	Подстицање и развијање климе прихватања, толеранције и међусобног уважавања 

•	Идентификација безбедносних ризика у школи увидом у документацију, непосредно окружење евидентирањем критичних места у школи, анкетирањем ученика, наставника и родитеља 

•	Повећање осетљивости свих који су укључени у живот и рад школе, на препознавање насиља и злостављања 

•	Унапређење способности свих учесника у школском животу – наставног и ваннаставног особља, ученика, родитеља, лок.заједнице – за уочавање, препознавање и решавање проблема насиља 

•	Оспособљавање свих запослених и родитеља за рано препознавање знакова у понашању деце који указују на потенцијално насилно понашање 

•	Пружање помоћи ученицима у савладавању личних проблема и проблема у учењу 
•	Изграђивање и примена норми понашања, информисање о правилима и кућном реду 

•	Дефинисање и унапређивање познавања процедура и поступака за пријављивање и реаговање на насиље и информисање свих учесника у школском животу о томе 

•	Омогућавање свим ученицима који имају сазнања о могућем насилном акту да без излагања опасности врше пријављивање насиља 

•	Спровођење психо-социјалног програма превенције кроз обуку за ненасилну комуникацију, самоконтролу реаговања и понашања, превазилажење стреса, учење социјалних вештина 

•	Сарадња са родитељима путем Савета, родитељских састанака, индивидуалних и групних разговора 

•	Сарадња са службама ван школе које посредно и непосредно могу помоћи на превазилажењу проблема насиља у школи 

Специфични циљеви у интервенцији:

•	Спровођење процедура и поступака реаговања у ситуацијама насиља 

•	Праћење и евидентирање врста и учесталости насиља и процењивање ефикасности спровођења Програма заштите 

•	Рад на отклањању последица насиља и интеграција ученика у заједницу вршњака 
•	Саветодавни рад са ученицима који трпе насиље, врше насиље или су посматрачи насиља 

Процедуре у ситуацијама насиља
ПРОЦЕДУРА У ИНТЕРВЕНЦИЈИ
Ближе објашњење процедуре интервенције према редоследу поступака приликом појаве насиља у школи, из угла улога и одговорности:

Процедуре у интервенцији су различите с обзиром на три ситуације – да ли се насиље јавља међу децом, од стране одраслог у школи или од стране одраслог ван школе.

Кораци у интервенцији су следећи:

1.	Сазнање о насиљу или откривање насиља одвија се непосредним увидом да је насиље у току или посредно, препознавањем спољашњих знакова или поверавањем самог детета или треће особе. 

2.	Прва реакција треба да буде заустављање насиља и обавештавање о томе надлежне особе: дежурног наставника, чланове Тима, директора или помоћника, одељ.старешину, ПП службу, а који ће даље проценити да ли треба позвати МУП или здравствену службу. 

3.	Смиривање ситуације подразумева удаљавање ученика из ситуације и смањење напетости кроз разговор са актерима. Тај разговор треба да буде умирујући, без спомињања могућих последица и застрашивања. 

4.	Прикупљање информација значи разговор са актерима и другим учесницима у догађају уз вођење записника. Разговор треба да води неко од чланова тима, педагог или психолог, одељенски старешина. (Напомена: У образовно-васпитном систему нема места за истрагу или доказивање злостављања, о постојању сумње се обавештавају надлежне службе.) Посебна пажња треба да буде обраћена на жртву насиља тако што ће јој се омогућити да се осећа безбедно и да нема страх од освете ученика којима ће бити изречене мере. 

5.	Након тог разговора обављају се консултације у оквиру установе – са колегом, са Тимом за заштиту, са ПП службом, директором, дежурним наставником, при чему се анализирају чињенице, процењује ниво ризика и прави план заштите, водећи рачуна о принципу поверљивости и најбољем интересу ученика. Уколико је потребно, обављају се консултације са службама ван установе (Центар за социјални рад, здравствена служба). На основу консултација треба донети одлуку о начину реаговања и праћења и одредити улоге, задатке и одговорности у самом поступању. 

6.	Након консултација и заузимања става школе о догађају, предузимају се акције: позивају се родитељи и информишу о догађају, спроведеним консултацијама, закључцима и предложеним мерама (предочава се законска регулатива, мере заштите ученика, мере даљег васпитног деловања); уколико је потребно, обавештава се МУП, Центар за социјални рад (рок три дана од дана када се насиље десило). Подношење пријаве тим службама треба да буде у усменој и писаној форми, након што је са родитељима обављен разговор (осим ако се нису одазвали позиву или је у најбољем интересу дечије безбедности да родитељи не буду укључени) 

7.	Праћење ефеката предузетих мера врши Тим, водећи рачуна о интеграцији свих актера у заједницу и успостављању односа сарадње и толеранције. 

ПРОЦЕНА БЕЗБЕДНОСТИ У ШКОЛИ

Према анализи предходних интервентних активности процењујемо да су угрожене следеће ситуације и места у односу на временски период:

СИТУАЦИЈА или  МЕСТО	ВРЕМЕНСКИ ПЕРИОД	
Школско    двориште,    део    према	  Пре почетка наставе, После наставе	
Главној улици	  За време великог одмора	
Санитарни чворови	За време одмора	
Свлачионице	За време одмора	
Учионица	Пре почетка наставе	
Ходници	За време одмора	
Терени за физичко	За време великог одмора	
Екскурзија и излети	За време извођења	
Степеништа у школској згради	За време одмора	
Улаз у школску зграду и у школско двориште	Пре почетка наставе, послеподне за време задњих часова и после наставе	

На основу урађене процене безбедности предузете су следеће мере:
1.	Усвојен је нови Правилник о дежурству наставног и ненаставног особља у школи 

2.	Формирана је спољашња и унутрашња заштитна мрежа 
3.	У школи је уведен видео-надзор 

СПОЉАШЊА И УНУТРАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА

СПОЉАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА

Спољашњу заштитну мрежу чине следеће институције:

•	Центар за социјални рад 
•	МУП 
•	Дом здравља 
•	Локална самоуправа 

Циљ сарадње: стручна помоћ и сарадња у решавању проблема.

УНУТРАШЊА ЗАШТИТНА МРЕЖА
Унутрашњу заштитну мрежу чине сви запослени и ученици школе.

Школа је прописала улоге и одговорности запослених и ученика у школи:
(ко шта ради када постоји сумња на насиље или се насиље догоди)

ДЕЖУРНИ НАСТАВНИК
-	дежура у складу са распоредом; 
-	уочава и пријављује случај; 

-	покреће процес заштите детета (реагује одмах у случају насилног понашања, користећи неку од стратегија; 

-	обавештава одељењског старешину о случају; 
-	евидентира случај у књигу дежурстава 
-	сарађује са Тимом за заштиту деце од насиља. 

ОДЕЉЕЊСКИ СТАРЕШИНА
-	уочава случајеве насилног понашања и реагује одмах; 
-	учествује у процесу заштите деце; 
-	разговара са учесницима насиља; 
-	информише родитеље и сарађује са њима; 
-	по потреби, сарађује са Тимом за заштиту деце од насиља; 
-	прати ефекте предузетих мера; 
-	евидентира случај и води документацију; 
-	по потреби, комуницира са релевантним установама. 

ТИМ, ПЕДАГОГ
-	уочава случајеве насилног понашања; 

-	покреће процес заштите детета, реагује одмах; 
-	обавештава одељењског старешину и сарађује са њим; 

-	по потреби, разговара са родитељима; 
-	пружа помоћ и подршку деци/ученицима, наставницима; 
-	разматра случај (2. и 3. ниво) и осмишљава мере заштите; 
-	обавља консултације, предлаже заштитне мере, прати ефекте предизетих мера; 
-	по потреби, сарађује са другим установама; 
-	евидентира случај. 

ПОМОЋНО-ТЕХНИЧКО ОСОБЉЕ
-	дежура по распореду; 
-	прекида насиље; 
-	уочава и пријављује случајеве насилног понашања. 

УЧЕНИЦИ, ДЕЦА
-	уочавају случајеве насилног понашања; 
-	траже помоћ одраслих; 
-	пријављују одељењском старешини 
-	за теже случајеве консултују чланове школског Тима; 
-	учествују у мерама заштите. 

ПРАЋЕЊЕ, АНАЛИЗА, ЕВАЛУАЦИЈА И ИЗВЕШТАВАЊЕ

ЕВИДЕНЦИЈА И НАЧИНИ ПРАЋЕЊА СЛУЧАЈЕВА НАСИЉА

Запослени у школи – одељенски старешина, стручна служба и Тим – у обавези су да воде евиденцију о појавама насиља у образац за евиденцију о случајевима насиља који треба да садржи:

•	Шта се догодило? 
•	Ко су учесници? 
•	Како је пријављено насиље? 
•	Врсте интервенције? 
•	Какве су последице? 
•	Који су исходи предузетих корака? 

•	На који начин су укључени родитељи, одељенски старешина, стручна служба? 
•	Праћење ефеката предузетих мера. 

Потребно је пратити:

•	понашање детета које је трпело насиље (да ли се повлачи, да ли постаје агресивно, да ли тражи подршку и на који начин...) и детета које се понашало насилно (да ли наставља са нападима, да ли тражи друге жртве, да ли га група одбацује, да ли га група подржава...); 

•	како реагују пасивни посматрачи (да ли се обраћају старијима за помоћ, да ли сви знају како да се повежу са унутрашњом заштитном мрежом и ко је њихова особа од поверења, да ли се препознаје страх, да ли сами предузимају неке акције и сл.); 

•	шта се дешава у васпитној групи, одељењу (да ли се издвајају нове групе, каква је атмосфера ...); 

•	колико су родитељи сарадници у активностима на смањивању насиља; 

•	како функционише Тим и унутрашња заштитина мрежа (где су слабе тачке и шта се може боље); 

•	колико су друге институције (спољна заштитна мрежа) укључене и који су ефекти њиховог укључивања 
Извештавање
Извештавање о појединим случајевима насиља путем саопштења даће директор школе водећи рачуна о поверљивости података, заштити приватности стављајући интересе детета изнад интереса родитеља, школе, струке и др.

Подаци до којих се дође су поверљиви и могу се ставити на располагање само службеним лицима ангажованим у поступцима заштите деце од насиља.

Уколико се увиди да се ситуација насиља понавља, усложњава и постаје ризичнија и опаснија, неопходно је предузети следеће заштитне мере:

•	појачати опрез свих запослених и дежурних наставника и ученика 

•	укључити у рад родитеље и школског полицајца 
•	наставити са индивидуалним радом  - педагог школе 
•	укључити стручњаке из других установа (из спољашње заштитне мреже) 

Све субјекте укључене у решавање проблема треба обавезати на дискрецију и заштиту права ученика.

ПРОЦЕЊИВАЊЕ ЕФЕКАТА ПРЕВЕНЦИЈЕ/ИНТЕРВЕНЦИЈЕ

На основу евиденције које воде одељенске старешине и Тим праћење ефеката ће извршити педагошка служба школе преко следећих индикатора:

•	броја и нивоа облика насилног понашања 

•	број случајева насилног понашања са позитивним ефектима у односу на укупан број пријавњених у току школске године 

•	однос пријављених облика насилног понашања текуће и претходне школске године 

•	однос броја случајева насилног понашања са позитивним ефектима текуће и претходне школске године 

•	анализа упитника проведеног међу ученицима о степену безбедности у школи 

АСПЕКТИ ПРИМЕНЕ ПРОГРАМА ће бити видљиви преко ефеката предузетих превентивних и интервентних активности.

АНАЛИЗА ПРИМЕНЕ ПРОГРАМА

Примену Програма прати и анализира Тим (ПП –служба) квартално преко евиденције о реализованим активностима које су планиране Програмом. Овим путем се утврђују и узроци уколико неке планиране активности нису реализоване.

ИЗВЕШТАВАЊЕ О ПРИМЕНИ ПРОГРАМА

Тим квартално извештава Наставничко веће, а полугодишње Школски одбор и савет родитеља Школе о реализацији превентивних и интервентних мера.

АКЦИОНИ ПЛАН ПРЕВЕНТИВНИХ АКТИВНОСТИ ЗА СПРЕЧАВАЊЕ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ И НАСИЉА ЗА ШКОЛСКУ 2020/21.ГОДИНУ

Р.бр.	АКТИВНОСТ	НОСИОЦИ	ВРЕМЕ РЕАЛИЗАЦИЈЕ	ЕВАЛУАЦИЈА	НАПОМЕНА	
1.	Формирање Тима за заштиту
ученика од насиља	Директор	август 2020.			
						
2	Израда Програма за заштиту	Тим за заштиту ученика	август 2020.			
	ученика од дискриминације и насиља	од насиља				
3.	Усклађивање постојећих 
подзаконских аката установе:
* Правила о понашању ученика,
* Правилника о безбедности.	Секретар	август 2020.			
4.	Упознавање чланова Наставничког 
већа са правном регулативом, 
Посебним протоколом поступања 
у установи у одговору на дискриминацију, насиље, 
злостављање и занемаривање.	Директор, секретар	август 2020.			
5.	Организовање дежурства запослених	Директор	август 2020.			
6.	Анализа дефинисаних правила понашања (кодекс понашања) и последица кршења истих	Одељењске старешине	 септембар 2020.			
7.	Упознавање чланова Наставничког 
већа са антидискриминаторном културом кроз „Припучник за антидискриминаторну културу“ и приручник „Дискриминација - Не у мојој школи! Једна школа за све“
„Ка сигурном и подстицајном
школском окружењу“	Тим за заштиту ученика	 септембар 2020.			
8.	Упознавање ученика са појмом дискриминације
(верска, полна, родна, социјална, здравствена, инвалидитет...)	Учитељице и одељењске старешине, наставник веронауке и грађанског васпитања	септембар, октобар 2020.			
9.	Процена постојећег стања у школи (увид у присутност/ неприсутност дискриминације)	Учитељице и одељењске старешине 	октобар, новембар 2020.			
	Подстицање и неговање
различитости и мултикултурална уважавања у оквиру наставних активности - на часовима одељенске заједнице и одељенског старешине, грађанског васпитања, састанцима Ученичког парламента, Вршњачког тима и сл.	Наставници,  одељењске	током школске 2020/21 год.			
		Старешине, ученички парламент, Вршњачки тим				

						
10.						
						
11.	Развијање вештина ефикасног 
реаговања у ситуацијама насиља 
у оквиру образовно-васпитних 
активности:
* теме у оквиру ЧОС-а,
* теме у настави Грађанског 
васпитања,
* план рада Ученичког парламента/Вршњачког тима,
* теме трибина	Одељењске 
старешине, 
наставници ГВ, 
координатори 
Ученичког 
парламента, Вршњачког тима	током школске 2020/21 год.			
12.	Организовање изложбе ликовних	Проф. ликовне културе				
	радова ученика на тему ненасиља поводом Међународног дана 
борбе против насиља 
над децом - обележавање 19. новембра		 новембар 2020.			
13.	Неговање хуманих 
вредности – хуманитарна акција „Обрадуј друга“

	Одељенске заједнице са одељенском старешином, Тим за заштиту деце од насиља,	 децембар 2020.			
14.	Организовање предавања на тему
превенција насиља	Тим за заштиту деце од
насиља, Центар за социјални рад, МПНС и МУП	током школске 2020/21 год.			

15.	"Кликни безбедно" 
презентација о 
електронском насиљу	Професор 
информатике		током школске 2020/21 год.				

16.	Организовање слободних
активности према предлозима
Ученичког парламента/Вршњачког тима	Директор и Тим за заштиту деце од насиља,Ученички парламент/Вршњачки 		током школске 2020/21 год.			

			тим				
17.	Недеља лепих порука -
писање порука 
поводом 14. фебруара	чланови Тима, 
ученици		 фебруар 2021.			
18.	Родитељи на 
дежурству у школи	Родитељи, чланови Тима		 март 2021.			
19.	Писмени задатак из српског језика
на тему вршњачко насиље	Проф.  српског  језика  и књижевности		 март 2021.			
	Обележавање 8. априла, светског дана Рома		 април 2021.			
		Наставници и Тим					
20.								
21.	Акредитовани семинари	 Запослени	 током школске 2020/21 год.			
22.	Анкета ученика: "Шта ученике 
највише боли?"	Чланови Тима, 
Педагог	 мај 2021.			
23.	Евалуација Програма прегледом 
документације, измене 
у Програму	чланови Тима	 јун 2021.			

АКЦИОНИ ПЛАН ИНТЕРВЕНТНИХ АКТИВНОСТИ ЗА СПРЕЧАВАЊЕ ДИСКРИМИНАЦИЈЕ И НАСИЉА ЗА ШКОЛСКУ 2020/21.ГОДИНУ
Р.бр.	АКТИВНОСТ	НОСИОЦИ	ВРЕМЕ РЕАЛИЗАЦИЈЕ	ЕВАЛУАЦИЈА	НАПОМЕНА	
1.	Примена утврђених поступака и	Тим за заштиту ученика
од насиља	током	школске	2020/21.			
	процедура у ситуацијама дискриминације и насиља		год.					
2	Евидентирање случајева дискриминације и насиља	Тим за заштиту ученика	током	школске	2020/21.			
		од насиља	год.					
3.	Истраживање о врстама и	Тим за заштиту ученика
од насиља	током	школске	2020/21.			
	учесталости дискриминације и  насиља у школи		год.					
4	Сарадња са релевантним службама	Тим за заштиту ученика	током	школске	2020/21.			
	(МУП, Центар за социјални рад...)	од насиља	год.					
5.	Подршка ученицима који трпе дискриминацију и
насиље	 ПП служба
 Тим, одељењске
 старешине	током	школске	2020/21.			
			год.					
6.	Рад са ученицима који врше дискриминацију и	ПП служба, 	током	школске	2020/21.			
	насиље (Израда плана за појачан васпитни рад)	 Тим, одељењске
 старешине	год.					
7.	Оснаживање ученика који су
посматрачи дискриминације и насиља да конструктивно реагују	ПП служба	током	школске	2020/21.			
		Тим, одељењске	год.					
		 старешине						
8.	Саветодавни рад са родитељима
ученика	ПП служба	током	школске	2020/21.			
		 Тим, одељењске
 старешине	год.					
9.	Прађење ефеката предузетих мера	Тим	током	школске	2020/21.			
			год.					
10.	Евидентирање случајева насиља	Тим, одељењске
старешине	током	школске	2020/21.			
			год.					

ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ

Програм за заштиту деце од дискриминације и насиља припремљен је са намером да помогне у стварању сигурне и безбедне средине, да се олакшају и прецизирају процедуре и поступци у заштити деце од дискриминације и насиља и обавезујући је за све субјекте у процесу образовања.